3.2
Vaikutukset lapsiin ja perheisiin
Kahden huoltajan perheissä ehdotetun lapsilisien tason alentamisen suhteellinen osuus lapsilisien nykytasosta on yhtä suuri lasten lukumäärästä riippumatta. Lapsilisien määrä vähenee 0,91 prosenttia verrattuna voimassa olevaan lainsäädäntöön. Koska lapsilisien suunnitellussa leikkauksessa ei alenneta yksinhuoltajakorotuksen tasoa, yksinhuoltajien kohdalla leikkauksen suhteellinen osuus nykylainsäädännön mukaisesta tasosta on pienempi kuin kahden huoltajan perheissä. Yksinhuoltajaperheissä alennuksen suhteellinen osuus nykylainsäädännön mukaisesta lapsilisän tasosta on yhden lapsilisään oikeutetun lapsen kohdalla 0,60 prosenttia. Yksinhuoltajaperheissä, joissa on enemmän lapsia, ehdotetun lapsilisän tason alentamisen aiheuttama suhteellinen osuus nykyisestä tasosta kasvaa. Euromääräisesti lapsilisien määrä laskee sitä enemmän, mitä enemmän perheessä on lapsia. Euromääräisesti tarkasteltuna suunnitellun lapsilisien määrän alentamisen vaikutukset ovat yhtä suuret sekä yksinhuoltajien että kahden huoltajan perheissä. Esimerkiksi yhden lapsen lapsilisän määrä laskisi 0,87 euroa ja viiden lapsen lapsilisät laskisivat yhteensä 6,03 euroa kuukaudessa sekä yksinhuoltajaperheessä että kahden vanhemman perheessä. Taulukossa 1 on esitetty ehdotetun lapsilisän tason alentamisen suhteelliset ja euromääräiset tiedot eri lapsimäärillä sekä kahden huoltajan että yksinhuoltajaperheiden osalta.
Taulukko 2. Lapsilisän tason alennuksen arvioitu lapsilisää pienentävä arvioitu vaikutus euromääräisesti ja suhteellisesti tarkasteltuna kahden huoltajan perheissä sekä yksinhuoltajaperheissä.
Lapsien määrä | Lapsilisien alentamisen euromääräinen vaikutus kahden huoltajan talouksissa (€/kk) | Lapsilisien alentamisen prosentuaalinen vaikutus suhteessa lapsilisien nykytasoon kahden huoltajan talouksissa (€/kk) | Lapsilisien alentamisen euromääräinen vaikutus yksinhuoltajatalouksissa (€/kk) | Lapsilisien alentamisen prosentuaalinen vaikutus suhteessa lapsilisien nykytasoon yksinhuoltajatalouksissa (€/kk) |
1 | 0,87 € | 0,91 % | 0,87 € | 0,60 % |
2 | 1,83 € | 0,91 % | 1,83 € | 0,61 % |
3 | 3,05 € | 0,91 % | 3,05 € | 0,63 % |
4 | 4,45 € | 0,91 % | 4,45 € | 0,65 % |
5 | 6,03 € | 0,91 % | 6,03 € | 0,66 % |
6 | 7,61 € | 0,91 % | 7,61 € | 0,67 % |
7 | 9,19 € | 0,91 % | 9,19 € | 0,68 % |
8 | 10,77 € | 0,91 % | 10,77 € | 0,68 % |
9 | 12,35 € | 0,91 % | 12,35 € | 0,69 % |
10 | 13,93 € | 0,91 % | 13,93 € | 0,69 % |
11 | 15,51 € | 0,91 % | 15,51 € | 0,69 % |
12 | 17,09 € | 0,91 % | 17,09 € | 0,69 % |
13 | 18,67 € | 0,91 % | 18,67 € | 0,69 % |
14 | 20,25 € | 0,91 % | 20,25 € | 0,70 % |
15 | 21,83 € | 0,91 % | 21,83 € | 0,70 % |
Ehdotetun lapsilisän tason alentamisen vaikutuksia on tarkasteltu keskimääräisellä tasolla mikrosimulointimallin avulla. Saatujen arvioiden perusteella voidaan todeta, että ehdotetun tason alentamisen vaikutukset lapsiperheiden pienituloisuusasteeseen sekä vaikutukset suhteelliseen tulonmuutokseen jäävät erittäin pieniksi. Esimerkiksi ehdotetun tason alentamisen arvioitu vaikutus kasvattaisi lapsiperheiden gini-kerrointa 0,01 yksikköä nykytilaan verrattuna. Siten lapsiperheiden väliset tuloerot kasvaisivat suunnitellun lapsilisien määrän alentamisen myötä hyvin vähän.
Taulukossa 2 on esitetty suunnitellun lapsilisän tason alentamisen vaikutuksia lähellä pienituloisuusrajaa elävien perheiden osalta. Pienituloisuus määritellään kotitalouden tulojen perusteella suhteessa keskivertokotitalouden tuloihin. Pienituloisuuden rajana käytetään 60 % kotitalouksien käytettävissä olevan ekvivalentin rahatulon mediaanista kunakin vuonna. Ekvivalentti tulo lasketaan suhteuttamalla kotitalouden kaikkien jäsenten käytettävissä olevien tulojen summa kotitalouden kulutusyksiköiden summaan. Tiedot erilaisten perhetyyppien pienituloisuusrajoista perustuvat Tilastokeskuksen vuoden 2014 tulojakotilastoon. Vuonna 2014 alle 18-vuotiaista lapsista 10,0 prosenttia kuului pienituloisiin kotitalouksiin. Lasten pienituloisuusaste on laskenut vuoden 2008 huipustaan 2,1 prosenttiyksikköä.
Taulukossa 2 pyritään kuvaamaan suunnitellun tason alennuksen suuruutta erilaisille pienituloisuusrajalla eläville lapsiperheille. Jos lapsiperheiden tulot ovat esimerkkinä käytettyjä tuloja pienemmät, ehdotetun lapsilisän tason alentamisen vaikutus käytettäviin tuloihin on suurempi ja tulojen kasvaessa tason alentamisen vaikutus käytettävissä oleviin tuloihin pienenee. Taulukosta 2 nähdään että esityksessä ehdotetun lapsilisän tason alentamisen vaikutukset suhteessa käytettävissä oleviin tuloihin jäisivät pieniksi pienitulosoisuusrajalla elävissä perheissä. Suhteessa käytettävissä oleviin tuloihin vaikutusten voidaan arvioida olevan suurimmat yksinhuoltajien kohdalla sekä monilapsisissa perheissä.
Taulukko 3. Suunnitellun lapsilisän tason alentamisen vaikutus erilaisissa pienituloisuusrajalla elävissä perheissä
Perhetyypit | Käytettävissä olevat tulot /vuosi | Lapsilisän tason alentamisen euromääräinen suuruus perheessä/ vuosi | Lapsilisän alentamisen osuus kotitalouksien käytettävissä olevista tuloista vuoden 2014 pienituloisuusrajojen mukaisesti |
Yksinhuoltaja ja 1 lapsi alle 14 v | 18 590 € | 10,44 € | 0,06 % |
Yksinhuoltaja ja 2 lasta alle 14 v | 22 880 € | 21,96 € | 0,10 % |
Yksinhuoltaja ja 3 lasta alle 14 v | 27 170 € | 36,60 € | 0,13 % |
Yksinhuoltaja, 1 lapsi alle 14 v ja 1 lapsi 14-17 v | 25 740 € | 21,96 € | 0,09 % |
Kaksi huoltajaa ja 1 lapsi alle 14 v | 25 740 € | 10,44 € | 0,04 % |
Kaksi huoltajaa ja 2 lasta alle 14 v | 30 030 € | 21,96 € | 0,07 % |
Kaksi huoltajaa ja 3 lasta alle 14 v | 34 320 € | 36,60 € | 0,11 % |
Kaksi huoltajaa ja 4 lasta alle 14 v | 38 600 € | 53,40 € | 0,14 % |
Kaksi huoltajaa ja 1 lapsi 14-17 v | 28 600 € | 10,44 € | 0,04 % |
Kaksi huoltajaa ja 2 lasta 14-17 v | 35 750 € | 21,96 € | 0,06 % |
Kaksi huoltajaa, 1 lapsi alle 14 v ja 1 lapsi 14-17 v | 32 890 € | 21,96 € | 0,07 % |
Suunnitellun lapsilisien tason alentamisen arvioidut vaikutukset verrattuna voimassa olevaan lainsäädäntöön jäävät tarkastelussa pieniksi, johtuen ehdotetun tason alentamisen pienuudesta ja lapsilisien suhteellisen pienestä keskimääräisestä osuudesta lapsiperheiden tulonmuodostuksessa. Suhteessa käytettävissä oleviin tuloihin tason alentamisen arvioidaan heikentävän eniten yksinhuoltajaperheiden ja monilapsisten perheiden käytettävissä olevia tuloja. Lyhyellä aikavälillä käytettävissä oleviin tuloihin kohdentuvien vaikutusten arvioidaan kuitenkin olevan sekä suhteellisesti että euromääräisesti tarkasteltuna vähäiset myös pienituloisten lapsiperheiden kohdalla. Pidemmällä aikavälillä hintojen noustessa ehdotettu lapsilisän tason alentaminen, yhdessä vuoden 2016 alusta voimaan tulleen lapsilisän indeksisidonnaisuuden poistamisen kanssa, kuitenkin pienentää lapsilisien ostovoimaa.
Vuonna 2014 toimeentulotukea saaneissa kotitalouksissa asui yhteensä 393 000 henkilöä ja näistä alle 18-vuotiaiden määrä oli 101 000. Suhteessa kaikkiin alle 18-vuotiaisiin henkilöihin toimeentulotukea saaneissa kotitalouksissa asui 9,4 prosenttia kaikista alle 18-vuotiasta henkilöistä vuonna 2014. Toimeentulotukea saaneista yksinhuoltajaperheissä asui vuonna 2014 yhteensä arviolta 51 000 lasta. Kotitaloustyypeittäin tarkasteltuna yksihuoltajanaisista 26,5 prosenttia ja yksinhuoltajamiehistä 17,4 prosenttia saivat toimeentulotukea vuonna 2014. Kahden vanhemman perheissä vastaava luku oli 5 prosenttia. Suunnitellulla lapsilisien leikkauksella voidaan arvioida olevan vähäiset vaikutukset uusien toimeentulotukiasiakkaiden määrään lyhyellä aikavälillä. Kuitenkin lapsilisän tason alentaminen kasvattaisi toimeentulotukimenoja ja lisäisi hieman toimeentuloriippuvuutta pienituloisissa perheissä. Pidemmällä aikavälillä toimeentulotuen tarve pienituloisissa perheissä ja toimeentulotukiriippuvuuden kasvu lisääntyvät lapsilisien ostovoiman pienentyessä. Toimeentulotukiriippuvuuden kasvu nostaisi pienituloisten lapsiperheiden työllistymiskynnystä, koska toimeentulotuki leikkaantuu pois lisätulojen kasvaessa. Ehdotetun lapsilisän alentamisen vaikutukset esimerkiksi perheiden käytettävissä oleviin tuloihin, toimeentulotuen käyttöön tai köyhyysasteeseen riippuvat kuitenkin myös muiden etuuksien sekä verotuksen muutoksista. Tuloverolain (1535/1992) mukainen verotuksen lapsivähennys on voimassa määräaikaisesti verovuosina 2015—2017. Verotuksen lapsivähennyksen poistuminen verovuoden 2017 jälkeen pienentää käytettävissä olevia tuloja useimmilla lapsiperheillä.
Verotuksen lapsivähennys lasketaan lapsikohtaisesti huoltosuhteen perusteella. Yhteishuollossa olevien lasten osalta vähennyksen määrä on 50 euroa vuodessa ja yksinhuollossa olevien osalta 100 euroa vuodessa. Vähennyksen määrä lasketaan enintään neljän huollettavan lapsen perusteella. Koska verotuksen lapsivähennyksen määrä pienenee 1 prosenttia verovelvollisen puhtaan ansiotulon ja puhtaan pääomatulon yhteismäärän 36 000 euron ylittävältä osalta, kohdistuu verotuksen lapsivähennyksen poistuminen pieni- ja keskituloisiin lapsiperheisiin. Verotuksen lapsivähennyksen poistumisen on arvioitu kasvattavan hieman tuloeroja ja arvioitu Gini-kertoimen kasvu on noin 0,04 prosenttiyksikköä. Euromääräisesti tulonjakovaikutukset ovat suurimmat kolmannessa tulokymmenyksessä, jossa keskimääräiset käytettävissä olevat tulot pienenevät eniten. Suhteellisesti käytettävissä olevat tulot pienenevät eniten kolmessa ensimmäisessä tulokymmenyksessä. Käytettävissä olevien tulojen kasvaessa verotuksen lapsivähennyksen poistumisen suhteellinen vaikutus käytettävissä oleviin tuloihin pienenee. Yksinhuoltajan ja kahden huoltajan perheissä verotuksen lapsivähennyksen poistuminen ja ehdotettu lapsilisän alentamisen yhteisvaikutus vuoden 2017 jälkeen nettotuloihin riippuu huollettavien lapsien määrästä ja huoltajien tuloista. Nettotulot pienenevät yhden lapsen perheissä enimmillään noin 9 euroa, kahden lapsen perheissä noin 19 euroa, kolmen lapsen perheissä noin 28 euroa ja neljän lapsen perheissä noin 38 euroa kuukaudessa. Vaikutus nettotuloihin on enimmäismäärän suuruinen niillä yksinhuoltajatalouksilla, joiden vuositulojen määrä ei ylitä 36 000 euroa. Kahden huoltajan perheissä vaikutus nettotuloihin on enimmäismäärän suuruinen, kun kummankaan huoltajan tulot eivät ylitä 36 000 euron rajaa.
Ehdotetun lapsilisän alentamisen vaikutukset eivät merkittävästi heikennä lapsiperheiden käytettävissä olevia tuloja lyhyellä aikavälillä. Etuuden tason alentamisen pienuudesta johtuen vaikutukset lapsiperheiden köyhyysriskin kasvuun arvioidaan olevan vähäiset. Lapsiperheistä kaikkein heikoimmassa asemassa olevien yksinhuoltajaperheiden osalta lapsilisän alentamisen vaikutuksia lieventää yksinhuoltajakorotuksen jättäminen suunnitellun muutoksen ulkopuolelle. On kuitenkin todettava, että mitä vähäisemmät ovat lapsiperheiden tulot, sitä enemmän lapsilisien alentaminen vaikuttaa perheen käytettävissä oleviin tuloihin. Lapsiköyhyys on yleisintä yksinhuoltajaperheissä ja perheissä, joissa lapset ovat alle kolmivuotiaita. Lisäksi perheen koko vaikuttaa lapsen köyhyysriskiin monilapsisten perheiden ollessa useammin köyhiä. Toimeentulo paranee kahden huoltajan perheissä pikkulapsivaiheen jälkeen usein nopeasti, mutta yksinhuoltajaperheillä köyhyysriski alkaa madaltua vasta lasten tullessa kouluikään. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) mukaan keskeiset lapsiperheille suunnatut tulonsiirrot kuten lapsilisä, vanhempainpäiväraha ja kodinhoidontuki ovat jääneet ostovoimaltaan jälkeen yleisestä hintojen- ja ansiotulojen noususta. Noin puolet köyhyysrajan alittavista lapsiperheistä on sellaisia, joissa kukaan ei käy ansiotyössä. Mitä vähäisempiä ovat perheen muut tulot, sitä enemmän painottuu tulonsiirtojen merkitys perheen taloudelle. Kun perheen kokonaistuloista suurin osa koostuu erilaisista tulonsiirroista, on köyhyysriski suuri.
Pidemmällä aikavälillä lapsilisään suunniteltu alentaminen yhdessä aiemmin tehdyn lapsilisän indeksisidonnaisuuden poistamisen kanssa pienentää lapsilisien ostovoimaa hintojen noustessa. Pidemmän aikavälin vaikutuksia tarkasteltaessa ennakoitujen vaikutusten suuruus riippuu merkittävästi tulevaa hintakehitystä koskevista ennusteista. Vuoden 2017 talousarvioesityksen laadinnassa käytettyjen laskentaoletusten mukaan ehdotetun lapsilisän alentamisen ja aiemman tehdyn indeksisidonnaisuuden poistamisen seurauksena lapsilisät (ilman yksinhuoltajakorotusta) olisivat arviolta vuonna 2020 noin viisi prosenttia pienemmät kuin tilanteessa, jossa indeksikorotukset olisi tehty täysimääräisesti. Yksinhuoltajakorotuksen tasoa ei alenneta, joten yksinhuoltajakorotus jäisi muita lapsilisiä hieman vähemmän hintakehityksestä jälkeen. Pidemmän aikavälin vaikutuksia tarkasteltaessa täytyy kuitenkin ottaa huomioon ennusteet hintatason kehittymisestä sisältävät paljon epävarmuustekijöitä. Esimerkiksi tilanteessa jossa hintatason kehitys on nykyistä ennustetta voimakkaampaa, lapsilisien taso jää ennakoitua enemmän jälkeen yleisen hintatason kehityksestä.
THL:n Lapsiperheiden hyvinvointi 2014 -tutkimuksen mukaan taloudellinen eriarvoisuus ilmenee lasten arjessa varsinkin kuluttamisen ja toimintamahdollisuuksien eroina. Perheen pienituloisuus saattaa johtaa lasten syrjimiseen, ryhmästä sulkemiseen ja kiusaamiseen. THL:n kohorttitutkimus vuonna 1987 syntyneistä, 21-vuotiaaksi asti rekisteriaineistojen avulla seuratuista lapsista kertoo, että jos vanhemmat olivat saaneet pitkään toimeentulotukea, lapsilla lisääntyivät vähäinen koulutus, mielenterveysongelmat, huostaanotot ja pienimuotoinen rikollisuus. Samoin lisääntyi toimeentulo-ongelmien kokeminen aikuisiässä. Lapsuuden olosuhteilla on siten huomattava vaikutus myöhempään hyvinvointiin. Toisaalta, vaikka tuloksista löytyy yhteyksiä vanhempien ongelmien ja lasten vaikeuksien välillä, tämä ei tarkoita sitä, että lapsuuden olosuhteet yksin määräisivät myöhempää hyvinvointia.
Sopiessaan vuoden 2017 talousarvioesityksestä hallitus päätti alentaa varhaiskasvatuksen maksuja. Osana toimia työnteon kannustavuuden lisäämiseksi ja kannustusloukkujen purkamiseksi hallitus päätti jättää toteuttamatta varhaiskasvatuksen maksujen korotukset. Eduskunnalle annettuun hallituksen esitykseen (HE 60/2016) sisältyneet pienituloisille 2—3 hengen perheille kohdistetut maksujen kevennykset kuitenkin toteutetaan. Tämä parantaa erityisesti yksinhuoltajien edellytyksiä ottaa työtä vastaan. Varhaiskasvatuksen maksut alenevat kaikkiaan arviolta 10 miljoonalla eurolla.
Vuoden 2017 talousarvioesityksestä sopiessaan hallitus sopi myös uusista työllisyystoimista. Hallituksen tavoitteena on nostaa Suomen talous kestävän kasvun ja kohenevan työllisyyden uralle sekä turvata julkisten palvelujen ja sosiaaliturvan rahoitus.
Käynnissä olevilla hallitusohjelman mukaisilla uudistuksilla, erityisesti sosiaali- ja terveydenhuollon uudistuksella sekä lapsiperheiden palveluiden kärkihankkeella, pyritään lapsiperheiden hyvinvointi- ja terveyserojen kaventamiseen ja palvelujen yhdenvertaisuuden, saatavuuden ja vaikuttavuuden parantamiseen.
Lapsilisän indeksisidonnaisuuden lakkauttamista koskevaa hallituksen esityksestä antamassaan mietinnössä (StVM 12/2015 vp) sosiaali- ja terveysvaliokunta edellytti, että kyseisen lainmuutoksen vaikutuksia seurataan. Samaa hallituksen esitystä käsitellessään (PeVL 11/2015 vp) myös perustuslakivaliokunta katsoi, että hallituksen tulee huolehtia siitä, että jo toteutettujen ja muiden tulevien leikkausten, jotka vaikuttavat perheiden mahdollisuuksiin turvata lapsen hyvinvointi, yhteisvaikutus ei muodostu kohtuuttomaksi. Kummatkin valiokunnat totesivat myös, että sosiaali- ja terveysministeriön on seurattava uudistuksen vaikutuksia erityisesti heikoimmassa asemassa olevien perheiden kohdalla. Antamassaan vastauksessa hallituksen esitykseen laeiksi varhaiskasvatuslain sekä lasten kotihoidon ja yksityisen hoidon tuesta annetun lain muuttamisesta (EV 112 /2015 vp — HE 80/2015 vp) eduskunta edellytti, että valtioneuvosto laatii kokonaisarvioinnin eri uudistusten aiheuttamista vaikutuksista sekä lapsiin että perheen ja sukupuolten väliseen tasa-arvoon ja että tämä arviointi huomioidaan varhaiskasvatuslain uudistuksessa (lausuma 1). Hallitus on toteuttanut eri hallinnonaloilla useita lasten ja lapsiperheiden asemaan vaikuttavia toimia. Hallituksen toteuttamien uudistusten lapsi- ja perhevaikutuksia arvioidaan edellä mainittujen valiokunnissa hyväksyttyjen lausumien sekä eduskunnan vastauksen mukaisesti erillisillä selvityksillä.